KURZUS: Különleges ellátási rendszerek

MODUL: A földgáz ellátás rendszere

5. lecke: A földgáz kitermelése

| Cél: A lecke célja, hogy a hallgató megismerje a földgáz kitermelésének sajátosságait, szembesüljön a szűkös erőforrások problémájával, és képes legyen analógiák azonosítására a földgáz ellátásban és a hagyományos logisztikában elérhető források viszonyában
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes:
felsorolni a jelentős földgáz termelő országokat megfogalmazni a hazai földgáz kitermelés fontosságának szerepét a földgáz ellátás rendszerében példán keresztül bemutatni a hazai tartalékokat, a kitermelésben alkalmazható alternatív módszereket
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 30 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak: földgázforrás, rétegrepesztés
Keressen példákat az interneten a szomszédos országok földgáz termelési adottságairól! Jellemezze a kitermelésben alkalmazható alternatív módszereket!
A földgázellátó-rendszer kiinduló eleme a földgázforrás. A földgázforrások és a felhasználók közötti kapcsolatot a nagy és középnyomású földgázvezetékek képezik.
A világ legnagyobb földgáztermelő országa - a közhiedelemmel ellentétben - nem Oroszország, hanem az Egyesült Államok. Az amerikaiak öt évvel ezelőtt vették át a vezető helyet, és azóta fokozatosan húznak el a nagy riválistól, nem utolsósorban a rohamos ütemben növekvő palagáztermelésük révén. Az elmúlt évben az Egyesült Államok mintegy 700, Oroszország pedig valamivel több mint 600 milliárd köbméter földgázt hozott a felszínre, ők ketten együtt a világtermelés közel 40 százalékát adják. Az utánuk következő országok (Irán, Katar, Kanada) egyaránt 150-160 milliárd köbmétert bányásznak, de Európa legnagyobbja (Norvégia), a hihetetlen tempóban előretörő Kína és az olajnagyhatalom Szaúd-Arábia kitermelése is meghaladja a 100 milliárd köbmétert.
A kitermeléssel ellentétben az egyes országok földgáztartalékát jobbára csak megbecsülni lehet. Egyrészt az adott államok sem szívesen adják ki a stratégiai adataikat, másrészt a palagáz-kitermelés felfutása óta nagyon sok helyen újra kell definiálni a nyereségesen felszínre hozható tartalék fogalmát. A szakma mindentől függetlenül egységes abban, hogy a világ kiemelkedően legnagyobb földgáztartalékai Oroszországban találhatók, az első tízben szerepel még Irán, Türkmenisztán, Katar, az Egyesült Államok, Szaúd-Arábia, az Egyesült Arab Emírségek, Venezuela, Kína és Algéria.
Magyarország ma ismert földgáz készletét 120 Gm3-re becsülik a szakemberek (Bulla).
A magyarországi hagyományos földgázmezők a Pannon medence üledékes kőzeteiben (polidénkori homokkőben) találhatók, metán tartalmuk 89-96%. Egy részük a kőolajjal együtt termelhető, máshol a termálvíz kísérője a földgáz. A hagyományos mezők jellemzője az, hogy a tároló kőzetbe lefúrt kúthoz a kőzeten át áramlik a földgáz, a kőolaj és a rétegvíz is, mert a kőzetben a szénhidrogént és a vizet tartalmazó pórusok között kis csatornák vannak.
A hazai földgáz termelés súlypontja ma a Dél-alföldön (Algyő, Szank) van. A napi magyarországi földgáztermelés ma 9 millió m3, az éves gáztermelés mintegy 3 Mrd m3.
Nem hagyományos földgázkészleteink is vannak. Ezek az ország egész területe alatt, a nagy mélységben lévő alapkőzetben találhatók (a közbeszédben az elmúlt években többször felmerült a sikeres makói kutatások kérdése). Az alapkőzetben zárt pórusokban a földgáz, a kőolaj és a víz is megtalálható. A nem hagyományos gázmezők jellemzője, hogy a tároló kőzetbe lefúrt kúthoz a kőzetben át nem áramlik a földgáz, a kőolaj és a rétegvíz, mert a kőzetben a szénhidrogént és vizet tartalmazó pórosok között nincsenek is csatornák.
Ezeket a csatornákat a rétegben ki kell alakítani általában a réteg felrepesztésével. A nagy mélységgel (5000 m) együtt jár a magas kőzethőmérséklet és a nagy nyomás. A különleges körülmények és a földgáz termelés speciális módszere drágává teszi a termelést. Hiába van sok milliárd m3 kutatásokkal igazolt földgáz ezekben a rétegekben, ha kitermelésük rendkívül költséges. Várhatóan tehát a következő években is arra számíthatunk, hogy a magyar nemzetgazdaság a földgáz tekintetében jelentős importra szorul.

| Önellenőrző kérdések
1. Állítsa a kitermelt földgáz mennyisége szerint csökkenő sorrendbe az alábbi földgáz termelő országokat!
1. 2. 3. 4. |  |
2. Az amerikai és orosz gáztermelés együtt a világ termelésének hány százalékát adja?
| 80%
| 60%
| 40%
| 20%
3. Válassza ki az igaz állítást!
| A hagyományos földgázmezők jellemzője az, hogy a tároló kőzetbe lefúrt kúthoz a kőzeten át kizárólag földgáz áramlik, a kőolaj és a rétegvíz áramlása a párnagáz alkalmazásával megakadályozható.
| A hagyományos földgázmezők jellemzője az, hogy a tároló kőzetbe lefúrt kúthoz a kőzeten át áramlik a földgáz, a kőolaj és a rétegvíz is, mert a kőzetben a szénhidrogént és a vizet tartalmazó pórusok között kis csatornák vannak.
| A nem hagyományos gázmezők jellemzője, hogy a tároló kőzetbe lefúrt kúthoz a kőzetben át nem áramlik a földgáz, a kőolaj és a rétegvíz, mert a kőzetben a szénhidrogént és vizet tartalmazó pórosok között nincsenek is csatornák. Ezeket a csatornákat a rétegben ki kell alakítani általában a réteg felrepesztésével.
4. Válassza ki az igaz állítást!
| A napi magyarországi földgáztermelés ma 9 millió m3, az éves gáztermelés mintegy 3 Mrd m3, a ma ismert földgáz készlet 120 Gm3
| A napi magyarországi földgáztermelés ma 90 millió m3, az éves gáztermelés mintegy 30 Mrd m3, a ma ismert földgáz készlet 12 Gm3
| A napi magyarországi földgáztermelés ma 900 millió m3, az éves gáztermelés mintegy 300 Mrd m3, a ma ismert földgáz készlet 1,2 Gm3